ОЦІНКА КОМФОРТНОСТІ КЛІМАТУ В УКРАЇНІ ПРОТЯГОМ 2018–2023 РР. ЗА БІОКЛІМАТИЧНИМ ІНДЕКСОМ В.Г. БОКШІ - Федонюк, Віталіна Володимирівна; Павлюк, Маргарита Миколаївна; Федонюк, Микола Ананійович (Acta Academiae Beregsasiensis: Geographica et Recreatio, 2026)
Актуальність дослідження визначається підвищеним інтересом до впливу погодних умов, зміни метеорологічних величин (температури, тиску, вологості тощо) на стан здоров’я людей у зв’язку з глобальними змінами клімату Землі та зростанням числа проявів метеочутливості і метеозалежності. Предметом дослідження є статистично-математичний, графічний та картографічний аналіз часової та просторової мінливості біокліматичного індексу В.Г. Бокші в межах України з метою оцінки комфортності клімату у різних регіонах. Мета дослідження – оцінка динаміки та варіації комфортності клімату в Україні протягом 2018–2023 рр. на основі аналізу часового і просторового розподілу біокліматичного індексу В.Г.Бокші за даними 26 метеостанцій (обласні центри України та м. Севастополь). Методологія дослідження: використовувалися як загальнонаукові, так і спеціальні методи дослідження. Серед загальнонаукових методів варто виділити: 1) порівняльно-оціночний метод; 2) методи аналізу та синтезу; 3) математично-статистичний; 4) графічний. Серед спеціальних методів використовувалися методи комп’ютерного моделювання, картографічні, вебдизайну (розробка графічних матеріалів роботи). Результати дослідження: аналіз значень біокліматичного індексу Ісумар В.Г. Бокші показав збільшення тривалості комфортного періоду в Україні. Комфортність клімату в 26 містах протягом року змінюється від оптимальної в теплий період (квітень–вересень) до подразнюючої взимку (грудень–лютий), гострих значень набуває в окремі дні. Число днів з гострими значеннями індексу коливається від 5–9 (Ужгород, Київ) до 30–31 (Рівне, Суми). Середні місячні значення Ісумар протягом року коливаються в межах від 5–10 (травень– серпень) до 25–32 (січень–лютий). Найвищі подразнюючі показники визначені для 3-місячного зимового періоду (грудень–лютий). У цей період індекс може набувати значень понад 25–30. Найнижчі, оптимальні показники індексу визначені для тривалішого 6-місячного теплого періоду (квітень–вересень). У цей період індекс є меншим 10. Аналіз річного розподілу днів із різними категоріями індексу показав подовження в Україні сприятливого та комфортного періоду на 1,5–2 місяці порівняно з його тривалістю у ХХ ст. Розрахований середній індекс Iсумар за 2018–2023 рр. для всієї території України дорівнює 11,8. Це менше від значень індексу, визначеного В.Г. Бокшею наприкінці ХХ ст. для такої території (12–15). Отже, спостерігається загальне зниження показників біокліматичного індексу, він наближається до оптимальних значень у багатьох регіонах України. Зростання комфортності клімату може бути пов’язане із проявами кліматичних змін у регіоні. Розроблені та оприлюднені у вільному доступі онлайн-калькулятори для розрахунку біокліматичного індексу В.Г. Бокші дозволяють застосувати на практиці цей індекс для оцінки комфортності погодних умов у будь-якому регіоні України чи світу, у визначений день чи період. Практичне значення: отримані результати можуть бути використані у подальших дослідженнях у галузі медичної кліматології, у навчальному процесі, під час вивчення дисциплін географічного, медико-біологічного, туристично-рекреаційного циклу. Розроблені онлайн-калькулятори біокліматичного індексу є практичним інструментом для визначення комфортності погоди, які дозволяють визначити таку комфортність у вибраному районі і періоді. Результати, отримані за онлайн-калькуляторами, можуть додаватися до щоденних прогнозів погоди, для інформування метеочутливих людей про комфортність погодних умов. Висновки: дослідження динаміки біоклімату та окремих біокліматичних показників – це важливе наукове завдання, яке дозволяє оцінити сприятливість та комфортність клімату і погоди у цій місцевості для людини та її господарської діяльності. Інструментом аналізу біоклімату є біокліматичні індекси (БКІ). Динаміка БКІ дозволяє комплексно оцінити загальну комфортність клімату у регіоні. Використання БКІ В.Г. Бокші як інструменту аналізу комфортності клімату показало високу адаптивність його для території України та дозволило встановити зміни просторово-часового розподілу показників комфортності, що сформувалися на фоні глобальних кліматичних змін. Перспективи подальших досліджень: продовження роботи над темою передбачатиме вивчення взаємозв’язку динаміки біокліматичного індексу В.Г. Бокші та здоров’я і самопочуття людини (шляхом проведення опитування групи добровольців і ведення цими особами щоденників самопочуття з наступним порівнянням результатів з індексом). Заплановано вдосконалення емпіричної формули БКІ з урахуванням набутих знань щодо динаміки комфортності клімату у сучасних умовах.